Chronogram (zápis času, z řeckého χρόνος chronos (čas), γράμμα gramma (písmeno)) je obvykle latinský nápis, v němž číselný součet všech zvýrazněných písmen, která jsou také symbolem římských číslic, dává letopočet vročení, které se vztahuje k osobě, věci nebo události, o níž se nápis zmiňuje.
Chronogram je text s některými písmeny, odpovídajícími římským číslicím, graficky zvýrazněnými – větším typem, zlatou barvou apod. – takže i na pohled se chronogram hned pozná. Na jejich pořadí ale nezáleží. Pokud by se tedy vyskytla například kombinace IV, nepočítá se jako 4, nýbrž jako 1 + 5 = 6. Případně písmena lze jednoznačně převést na kýžené římské číslo seřazením v pořadí M, D, C, L, X, V, I.
Číslici V (pět) zastupuje jak souhláska v, tak samohláska u (které nerozlišoval ani starověký pravopis).
Čím je chronogram kratší, tím je cennější. Často mívá i podobu verše, nejčastěji hexametru nebo elegického disticha (takový chronogram se pak označuje jako chronostichon, resp. chronodistichon). Někdy byl autor přinucen použít tvaru odchylného od mluvnické normy nebo uměle utvořeného; musel však být srozumitelný.
V Praze na Karlově mostě je na soše sv. Judy Tadeáše chronogram s datem 1708:
DeVoto ChrIstI aMICo Oddanému Kristovu příteli M..........1000 D...........500 CC..........200 V.............5 III...........3 ——————————————— MDCCVIII = 1708
Kartuš nad vchodem do Lužického semináře s datem 1726:
Deo et apostoLorVM prInCIpI LVsatIae pIetas ereXIt Bohu a knížeti apoštolů postavila zbožnost Lužice
Nápis na kamenném kříži v Bílanech u Kroměříže s datem 1831:
CrVX haeC IesV ChrIstI CIVItatIs aCCoLas ChoLerae Monet. Kříž tento Ježíše Krista občanům města připomíná choleru.
Český nápis s chronostichem na kamenném kříži v Kroměříži na ulici Skopalíkova s datem 1892:
PozDraVen bVD sVatý křIžI Na tobě pněL KrIstVs Pán PoLehC zDe žIVota tIžI CestoV k nebI V stáLý stan. V českém textu autor nahradil „U“ za „V“ a za slovo „Podlehl“ použil slovo „PoLehC“
Na domě „U Kamenného sloupu“ v Praze 1, Úvoz 24 je velmi úsporný chronogram s datem 1706:
LapIDea CoLVMna Kamenný sloup
Chronogramy na slunečních hodinách v klášteře v Milevsku:
BELGRADI CAESA EST LVNA PER EVGENIVM U Bělehradu byl poražen půlměsíc od Evžena
Připomínka vítězství Evžena Savojského v bitvě u Bělehradu roku 1717.
POST QVINQVAGINTA ANNOS CEDIT TIBI ITERATO O AVSTRIA VICTORE GIDEONE LAVDON LVNA Před padesáti lety opustil půlměsíc Rakousko po vítězství Gideona Laudona.
Text chronogramu z roku 1839,[1] roku padesátého výročí dobytí Bělehradu v roce 1789 Laudonem.[2][3][pozn 1]