Eschert | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°16′35″ s. š., 7°24′ v. d. |
Nadmořská výška | 596 m n. m. |
Stát | ![]() |
Kanton | Bern |
Okres | Bernský Jura |
![]() ![]() Eschert Eschert, Švýcarsko | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 6,58 km² |
Počet obyvatel | 376 (2018)[1] |
Hustota zalidnění | 57,1 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
PSČ | 2743 |
Označení vozidel | BE |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Eschert je obec v okrese Bernský Jura v kantonu Bern ve Švýcarsku. Žije zde 376[1] obyvatel.
Eschert leží v nadmořské výšce 596 m, vzdušnou čarou 2 km východně od městečka Moutier . Obec se nachází na ostrohu na severním úpatí masivu Graitery v pohoří Jura, v údolí, které je známé také jako Grand Val.
Území obce o rozloze 6,6 km² pokrývá část údolí Grand Val. Severní hranici Eschertu tvoří převážně potok La Raus, který odvodňuje údolí směrem na západ k řece Birs. Úzký roh území zasahuje do nižšího jižního svahu hory Mont Raimeux, která se zvedá na severní straně údolí. Na jihu zasahuje území obce až k hřebeni Graitery, na Graitery do výšky 1240 m n. m. a na východě na přilehlý vrch Oberdörferberg (nejvyšší bod Eschertu) do výšky 1297 m n. m. Na východě se nachází vrchol Eschert. Na vrcholu Graitery se nacházejí jurské vysokohorské pastviny s typickými mohutnými smrky, které zde stojí buď jednotlivě, nebo ve skupinách. Strmý severní svah Graitery je hustě zalesněný a protkaný pásy vápencových skal. Dva potoky si zde vyhloubily erozní údolí. V roce 1997 byla 3 % rozlohy obce pokryta zastavěná plocha, 55 % lesy a lesními porosty a 42 % zemědělstvím.
K Eschertu patří čtvrť Sous la Rive (540 m n. m.) na dně údolí řeky Raus a několik jednotlivých farem. Sousedními obcemi Eschertu jsou Court, Moutier, Belprahon a Grandval v kantonu Bern a Welschenrohr-Gänsbrunnen v kantonu Solothurn.
První písemná zmínka o Eschertu pochází z roku 1179 pod jménem Escert, později se objevuje i jméno Echert.[2] Až do konce 18. století spadala obec pod opatství Moutier-Grandval v basilejském knížecím biskupství. V roce 1733 padla řada domů za oběť požáru vesnice. V letech 1797–1815 patřil Eschert k Francii a zpočátku byl součástí départementu Mont-Terrible, který byl v roce 1800 sloučen s départementem Haut-Rhin. Na základě rozhodnutí Vídeňského kongresu se Eschert v roce 1815 stal součástí okresu Moutier v kantonu Bern.[2] Od roku 1967 probíhá spolupráce na komunální úrovni se sousedními obcemi v oblasti zásobování vodou, čištění odpadních vod a základní školy.
Vývoj počtu obyvatel[2] | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rok | 1850 | 1900 | 1910 | 1930 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | |
Počet obyvatel | 208 | 295 | 313 | 329 | 328 | 322 | 358 | 312 | 317 | 356 |
83,7 % obyvatel hovoří francouzsky, 8,2 % německy a 2,8 % italsky (údaj z roku 2000).
Až do druhé poloviny 20. století se Eschert vyznačoval především zemědělstvím. V posledních desetiletích se Eschert postupně vyvinul v rezidenční obec. Mimo primární sektor nabízí obec jen několik pracovních míst, především v místních drobných podnicích (automechanici a stavební řemesla). Mnoho zaměstnanců proto dojíždí za prací do Moutier.
Do obce vede krátká odbočka z hlavní silnice Moutier–Balsthal. Okolo obce vede dálnice A16 přes pohoří Jura, napojená na švýcarskou i francouzskou dálniční síť, s křižovatkou východně od Moutier, asi 1 km od Eschertu. Obec je napojena na veřejnou dopravu autobusovou linkou, která jezdí mezi Moutier, Eschertem a Belprahonem.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Eschert na německé Wikipedii.