Kotojedka | |
---|---|
![]() Kotojedka, ústí do řeky Moravy | |
Základní informace | |
Délka toku | 23,4 km |
Plocha povodí | 131,9 km² |
Průměrný průtok | 0,5 m³/s |
Světadíl | Evropa |
Hydrologické pořadí | 4-12-02-1050 |
Pramen | |
Chřiby, Česko 49°9′41,44″ s. š., 17°16′4,79″ v. d. 460 m n. m. | |
Ústí | |
u Kroměříže do řeky Moravy 49°17′11,43″ s. š., 17°25′40,07″ v. d. 185 m n. m. | |
Protéká | |
![]() | |
Úmoří, povodí | |
Atlantský oceán, Černé moře, Dunaj, Morava | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kotojedka je vodní tok pramenící ve Chřibech a vlévající se jako pravostranný přítok do řeky Moravy. Název je odvozen od obce Kotojedy, kterou protéká.
Kotojedka pramení v chřibských lesích jižně od Cetechovic na západním svahu Gavendovy skály severně od samoty Vlčák ve výšce 460 m n. m. a následně vtéká do Zdounecké brázdy, jejímž údolím protéká severovýchodním směrem ke Kroměříži, kde ústí do řeky Moravy ve výšce 185 m n. m. asi 2 km jihovýchodně od Kroměříže mezi kroměřížským letištěm a lokalitou Trávnické zahrádky. Katastrálním územím města Kroměříž protéká v délce cca 3 km. Z důvodů téměř každoročního vybřežení byla zde Kotojedka regulována. Regulace byla dokončena v roce 1972.[1] Celková délka tohoto vodního toku je 23,4 km, plocha povodí činí 131,9 km² a průměrný průtok vodního toku u ústí je 0,5 m3·s−1.
Podle povodňového plánu města Kroměříž se na Kotojedce předpokládá ohrožení zejména povodní z přívalových srážek, nejvíce náchylné jsou místní části Kotojedy a Kroměříž. Kotojedka má i oficiálně stanovené záplavové území. Při rozlivu Q100 je ohrožena Kroměříž a její místní části Drahlov, Kotojedy a Vážany.[2] Na neupraveném toku jsou rozlivy ohrožena i rozsáhlá území obce Zdounky.[3]
Na svém toku Kotojedka kříži Železniční trať 305 Kroměříž – Zborovice nejprve mezi zastávkami Zdounky a Zborovice a podruhé asi 600 metrů před železniční zastávkou Kotojedy.
Před kroměřížskou místní části Kotojedy byl z hlavního vodního toku odveden umělý náhon zvaný Dolní Kotojedka. V minulém století byl ale v této části přehrazen. Ačkoli většina koryta zůstala zachována, zůstává až po napojení Těšnovického potoka bez vody. Dolní Kotojedka dále pokračuje přes místní část Trávník a nedaleko obce Střížovice ji zprava posiluje Bařický potok a do řeky Moravy se vlévá u Kvasic.
Na Kotojedce stávala celá řada vodních mlýnů. V Cetechovicí Krbcův a Malý mlýn, u Lebedova mlýn Prachař a mlýn Koláček (pojmenovaný podle rybníka ve tvaru koláčku),[4] mlýn v Těšánkách, mlýn a pila v Olšině (Skržice), mlýn a pila v Šelešovicích, válcový mlýn v Drahlově a mlýn v Jarohněvicích. Na Dolní Kotojedce mlýn v Kotojedech. Žádný z těchto mlýnů již neslouží svému původnímu účelu.[5]