Harnes | |
---|---|
| |
[ aʁn ] | |
| |
Pindala |
10,8 km²[1] ![]() |
Elanikke |
12 317 (1.01.2021)[2] ![]() |
| |
Koordinaadid | 50° 27′ N, 2° 54′ E |
Harnes on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Vald asub umbes 6,4 km Lensist kirdes, teede D162e ja D39 ristumiskoha ümbruses. Lensi kanal moodustab enamuse valla lõunapiirist ja Autoroute A21 möödub kanali lähedalt.
Esmakordselt Hamasina registreeritud linn oli 12. sajandini tuntud kui Harnis, pärast mida hakati kasutama selle praegust kirjaviisi. Võimalik, et nimi pärineb flaami sõnast "Hearn", mis tähendab "Marsh".
Linn asustati galloromaani perioodil, nagu arheoloogilised leiud tõendavad. Harnes'i vallamuuseumis saab näha "Harnes'i aaret": mündid, ehitusmaterjalid, urnid, vaasid, odad, raudesemed ja kondid, samuti mõned kotkaste, lõvide, sfinkside jne. kaunistatud Samose (punane glasuurkeraamika) esemed.
1304. aastal rüüstasid ja põletasid flaamid Harnes'i. Burgundia krahvide ajal aastatel 1384-1482 peeti kodusõdu ja välissõdu. Võitlused, nälg, katk ja epideemiad mõjusid halvasti piirkonna inimestele ja õitsengule.
1438. aastal registreeriti Harnes'is "31 tuld (kodu) ja 109 elanikku". Küla oli nii vaene, et oli maksudest vabastatud.
1493. aastal ründasid austerlased Philipp Ilusa valitsemisajal Prantsusmaad. Nad tegid Harnes'is laagri ja hävitasid seejärel linnuse.
2. novembril 1789 hääletas Rahvusassamblee kogu religioosse vara natsionaliseerimise seaduse. Harnes'i inimesed said osta kogu maa, mis kuulus kunagi kloostrile, mis oli osa Genti St. Pierre'i kloostrist.
Deûle'i/Souchezi jõe vanas sängis (mis on Lensi kanali rajamisega ammu kuivanud) ja endisel kaevandusalal on kohalikud omavalitsused loonud maastiku, mille eesmärk on täiendada Fouquières'i reoveepuhastist väljuva reovee puhastamist bioloogiliste meetoditega, et kõrvaldada patogeenid ja fosfaadid. Kasutatakse viit järjestikust töötlust, mis hõlmavad filtreerimist võsastunud pajuga, mahutitesse istutatud pilliroogu, iiriseid, kaislaid jne., hapnikuga varustamist ja kokkupuudet päikesevalgusega. Vee pumpamiseks vajaliku energia annavad neli tuulegeneraatorit. Et puhastatav vesi läbiks puhastuskuuri, kulub umbes üks kuu enne Lensi kanalisse suubumist.
See projekt, mille ehitamiseks kulus viis aastat (1999–2004), pälvis Barcelonas iga kahe aasta tagant toimuval neljandal Euroopa maastikukongressil "Rosa Barba".