El 256 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Llong i Règul (o també any 498 ab urbe condita). L'ús del nom «256 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.[1]
- Fi de la dinastia Zhou, la més llarga de totes les dinasties de la Xina (1122 aC–256 aC) i la darrera de les dinasties de reis anteriors a les dinasties imperials.[8]
- A Dujiangyan es construeix un gran sistema d'irrigació que encara funciona.[9] Cap al segle ii durant la dinastia Han, els xinesos feien servir bombes de cadena que elevaven l'aigua.[10] Eren accionades amb pedals, rodes hidràuliques, o mecanismes rotatoris impulsats per bous.[11] L'aigua s'utilitzava per treballs públics o per proporcionar-la als habitatges però principalment es destinava a regadius.[12]
- ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
- ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, III, 6, 7
- ↑ Fasti Capitolini
- ↑ Smith, William (ed.). «Caedicius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 4 abril 2024].
- ↑ Polibi, Història, I, 25-28
- ↑ Wallinga, Hermann T. The boarding-bridge of the Romans. Groningen: Wolters, 1956, p. 12.
- ↑ Polibi. Història, I, 26
- ↑ Cunrui Xiong, Victor (comp.). Historical dictionary of medieval China. Lanham, Md.: Scarecrow Press, 2009, p. 533. ISBN 9780810860537.
- ↑ China – history. Encyclopædia Britannica, edició 1994.
- ↑ Needham, Joseph (1986). Science and Civilization in China Volum 4, Physics and Physical Technology, Part 2, Mechanical Engineering. Taipei: Caves Books Ltd. pàgs. 344-346.
- ↑ Needham, Volum 4, Part 2, 340-343.
- ↑ Needham, Volum 4, Part 2, 33, 110.
- ↑ Smith, William (ed.). «Timaeus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 4 abril 2024].
- ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Agis, XX, 3