Albrecht III. Achilles |
---|
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Albrecht_Achilles_copper_engraving.jpg/220px-Albrecht_Achilles_copper_engraving.jpg) |
Narození | 9. listopadu 1414 Tangermünde |
---|
Úmrtí | 11. března 1486 (ve věku 71 let) Frankfurt nad Mohanem |
---|
Pohřben | Klášter Heilsbronn |
---|
Potomci | Jan Cicero Braniborský, Uršula Braniborská, Alžběta Braniborská, Markéta Braniborská, Fridrich II. Braniborsko-Ansbašský, Amálie Braniborská, Barbora Braniborská, Sibylla Braniborská, Zikmund Braniborský, Dorotea Braniborská, Anastázie Braniborská, Wolfgang von Hohenzollern, Friedrich von Hohenzollern, Anne von Hohenzollern, Albrecht von Hohenzollern, Georg von Hohenzollern a Magdalene von Hohenzollern |
---|
Otec | Fridrich I. Braniborský |
---|
Matka | Alžběta Bavorská |
---|
Podpis | ![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Signatur_Albrecht_Achilles.PNG/128px-Signatur_Albrecht_Achilles.PNG) |
---|
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Albrecht III. Achilles (9. listopadu 1414, Tangermünde – 11. března 1486, Frankfurt am Main) byl braniborský kurfiřt, markrabě braniborsko-ansbašský a braniborsko-kulmbašský, krosenský kníže a slezský zemský hejtman pocházející z rodu Hohenzollernů.
Život
Narodil se jako třetí syn Fridricha I. Braniborského. Původně papežský stoupenec přešel na stranu českého krále Albrechta II. Habsburského. Za své věrné služby byl v roce 1439 jmenován vrchním slezským hejtmanem.[1] Aby potvrdil své postavení v této zemi, provdal své dcery Uršulu za minsterberského knížete Jindřicha I. Staršího (syna českého krále Jiřího z Poděbrad) a Barboru, hlohovskou kněžnu, poprvé za Jindřicha XI. Hlohovského a poté za Vladislava Jagellonského. Po smrti krále Albrechta II. mu plzeňský landfrýd nabídl českou korunu, Albrecht ji ale odmítl.[2]
Po smrti hlohovského knížete Jindřicha XI. roku 1476 se rozpoutal boj o osiřelé Hlohovsko, do kterého se zapojil i Albrecht. Proti jeho nárokům se postavil zaháňský kníže Jan II. Šílený, podporovaný Matyášem Korvínem. V nastalé dlouhotrvající válce získal převahu slezský kníže a mírem z Kamence z roku 1482 připadlo Janovi Hlohovsko. Barbora si ponechala pouze Krosensko s tím, že po její smrti připadne Braniborsku, což se také stalo.[3]
Manželství a potomci
První manželkou Albrechta III. Achilla byla Markéta Bádenská (1431–1457), dcera Jakuba I. Bádenského. Z manželství vzešlo pět potomků:
- 3. Alžběta (29. 11. 1451 Ansbach – 28. 3. 1524 Nürtingen)[7]
- ⚭ 1467 Eberhard II. Württemberský (1. 2. 1447 Waiblingen – 17. 2. 1504 Lindenfels), hrabě württembersko-stuttgartský v letech 1480–1496 a vévoda württemberský 1496–1498[8]
V roce 1458, záhy po smrti první manželky, se Albrecht Achilles oženil podruhé, a to s Annou Saskou, dcerou saského kurfiřta Fridricha II. Z manželství vzešlo třináct potomků:
- 1. Fridrich I. (8. 5. 1460 Ansbach – 4. 4. 1536 tamtéž), markrabě braniborsko-ansbašský od roku 1486 až do své smrti a markrabě braniborsko-kulmbašský v letech 1495–1515[12]
- ⚭ 1479 Žofie Jagellonská (4. 5. 1464 Krakov – 5. 10. 1512 Ansbach)[13]
- ⚭ 1478 Kašpar von Zweibrücken (11. 7. 1459 Zweibrücken – 1527)
- 3. Anna (*/† 1462)[15]
- 4. Barbora (30. 5. 1464 Ansbach – 4. 9. 1515 tamtéž)[16]
- I. ⚭ 1472 Jindřich XI. Hlohovský (1430/35 – 22. 2. 1476), hlohovský a krosenský kníže od roku 1467 až do své smrti[17]
- II. ⚭ 1476 Vladislav II. Jagellonský (1. 3. 1456 Krakov – 13. 3. 1516 Budín), král český od roku 1471 až do své smrti a uherský a chorvatský od roku 1490, sňatek papežem v roce 1500 anulován[18]
- 5. Albrecht (*/† 1466)[19]
- 6. Sibylla (31. 5. 1467 Ansbach – 9. 7. 1524 Kaster)[20]
- ⚭ 1481 Vilém IV. z Jülichu (9. 1. 1455 Düren – 6. 9. 1511 Düsseldorf), vévoda z Bergu a Jülichu od roku 1475 až do své smrti[21]
- 7. Zikmund (27. 9. 1468 Ansbach – 26. 2. 1495 tamtéž), markrabě braniborsko-kulmbašský od roku 1486 až do své smrti, svobodný a bezdětný[22]
- 8. Albrecht (*/† 1470)
- 9. Dorotea (12. 12. 1471 Berlín – 13. 2. 1520 Bamberk), abatyše v Bamberku[23]
- 10. Jiří (30. 12. 1472 Berlín – 5. 12. 1476 Cadolzburg)[24]
- 11. Alžběta (8. 4. 1474 – 25. 4. 1507)[25]
- ⚭ 1491 hrabě Hermann VIII. von Henneberg-Aschach (1470–1535)
- 12. Magdalena (29. 7. 1476 – 4. 2. 1480)[26]
- 13. Anastázie (14. 3. 1478 – 4. 7. 1534)[27]
- ⚭ 1500 hrabě Vilém VII. von Henneberg-Schleusingen (29. 1. 1478 – 24. 1. 1559)[28]
Odkazy
Reference
- ↑ FUKALA, Radek. Slezsko. Neznámá země Koruny české. Knížecí a stavovské Slezsko do roku 1740. České Budějovice: Veduta, 2007. 344 s. ISBN 978-80-86829-23-4. S. 208.
- ↑ JIRÁSEK, Zdeněk, a kol. Slezsko v dějinách českého státu I. Od pravěku do roku 1490. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2012. 708 s. ISBN 978-80-7422-168-2. S. 374.
- ↑ ŽÁČEK, Rudolf. Dějiny Slezska v datech. Praha: Libri, 2004. 546 s. ISBN 978-80-7277-172-1. S. 419.
- ↑ Wolfgang von Brandenburg-Ansbach, Markgraf. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ kněžna Uršula Braniborská. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Kníže Jindřich I z Starší z Poděbrad a Minsterberka, Kníže. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Elisabeth von Brandenburg, Herzogin zu Württemberg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Duke Eberhard II. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Margareth von Brandenburg-Ansbach, Markgräfin, Äbtissin von Hof. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Kurfürst Johann I Cicero von Brandenburg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Princess Margarethe Kurfürstin von Sachsen, Electress of Brandenburg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Frederick II (V) "the Elder" of Brandenburg, Margrave of Brandenburg-Ansbach and Brandenburg-Kulmbach. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Sophia Jagiellon of Poland, Princess, Markgravine of Brandenburg-Ansbach-Bayreuth. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Amalie von Brandenburg, Pfalzgräfin und Herzogin von Zweibrücken. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Anna von Brandenburg, Prinzessin. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Barbara of Brandenburg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Herzog Heinrich XI. von Glogau. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Vladislav Jagellonský, král. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Albrecht von Brandenburg-Ansbach, Markgraf. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Sibylle von Brandenburg, Herzogin zu Jülich-Berg, Gräfin zu Ravensberg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Wilhelm IV, Duke of Jülich-Berg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Siegmund von Brandenburg-Kulmbach, Markgraf. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Dorothea Brandenburg, Markgräfin, Äbtissin in Bamberg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Georg von Brandenburg-Ansbach, Markgraf. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Elisabeth Margravine Of Brandenburg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Magdalene Margravine Of Brandenburg. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Anastasie of Brandenburg, Margravine, Countess of Henneberg-Schleusingen. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Wilhelm IV von Henneberg-Schleusingen, Count. geni_family_tree [online]. [cit. 2023-01-03]. Dostupné online.
Externí odkazy
Předchůdce: Fridrich I. Braniborský
|
|
Markrabě braniborsko-ansbašský 1440–1486
|
|
Nástupce: Fridrich I. Braniborsko-Ansbašský
|