Anhydrit | |
---|---|
![]() | |
Obecné | |
Kategorie | Minerál |
Chemický vzorec | CaSO4 |
Identifikace | |
Barva | bílá, namodralá, šedá... |
Vzhled krystalu | tabulky |
Soustava | kosočtverečná |
Tvrdost | 3,5 |
Lesk | skelný až perleťový |
Štěpnost | výborná |
Vryp | bílý |
Hustota | 2,98 g ⋅ cm−3 |
Rozpustnost | slabě v HCl a H2SO4 |
Anhydrit (Werner, 1803), chemický vzorec CaSO4 (síran vápenatý), je kosočtverečný minerál.
Název pochází z řeckého anhydros – bezvodý, neboť na rozdíl od sádrovce neobsahuje vodu.
Přírodní výskyt je v převážné většině sedimentárního původu, patří mezi tzv. evapority (stejně jako sádrovec, halit, sylvín a další). Hydrotermální – tvoří hlušinu v rudních žilách, postvulkanický – z vulkanických plynů (fumaroly) i magmatický. Syntetická výroba anhydritu je převážně z vápenné propírky spalin tepelných elektráren a jako vedlejší produkt výroby kyseliny fluorovodíkové (výroba teflonu).
Tvoří krystaly, vláknité, kuličkovité, jemně zrnité až celistvé agregáty, pseudomorfózy. Krystaly mají tvar prizmatických tabulek (plochy jsou rýhované), dvojčatí.
Ve stavebnictví jako přísada do cementů a k výrobě anhydritového pojiva vhodného do vnitřních omítek. Díky své objemové stabilitě je anhydrit optimální pojivo k výrobě anhydritových podlahových potěrů. Má uplatnění jako základ pro samonivelační lité podlahy. Oproti betonové podlaze má výhodu v lepším samonivelačním účinku, lépe vede teplo (podlahové topení), je možné vytvářet větší plochy bez dilatací a není nutné používat na její zpevnění kari sítě. Mezi nevýhody patří silná reakce s kovy (koroze), proto není možné použít ocelové kari sítě ani kovové trubky pro podlahové topení. Další nevýhoda je nutnost ochrany anhydritu před vlhkem (koupelny, bazény).
Může být použit i k výrobě kyseliny sírové, nebo jako hnojivo. Namodralý anhydrit se leští jako náhražka mramoru v Itálii. Výrobky z modrého anhydritu se prodávají jako kamenná bižuterie pod zavádějícím názvem angelit.
Hojný minerál.