Chotoviny | |
---|---|
![]() Pohled od kostela sv. Petra a Pavla na venkovskou usedlost čp. 37 | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Tábor |
Obec s rozšířenou působností | Tábor (správní obvod) |
Okres | Tábor |
Kraj | Jihočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°28′41″ s. š., 14°40′37″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 915 (2024)[1] |
Rozloha | 31,39 km²[2] |
Nadmořská výška | 575 m n. m. |
PSČ | 391 37 až 391 43 |
Počet domů | 768 (2021)[3] |
Počet částí obce | 12 |
Počet k. ú. | 10 |
Počet ZSJ | 12 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Hlinická 250 39137 Chotoviny obec.chotoviny@cmail.cz |
Starosta | Mgr. Zdeněk Turek |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Chotoviny | |
Další údaje | |
Kód obce | 552461 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obec Chotoviny (německy Chotowin) se nachází v okrese Tábor v Jihočeském kraji. Žije v ní přibližně 1 900[1] obyvatel.
Jádro obce tvoří dvojice prakticky srostlých vesnic: vesnice Chotoviny tvoří severovýchodní část této dvojvesnice, Červené Záhoří jihozápadní část, do níž spadá i nádraží Chotoviny. Ostatní místní části obce jsou samostatné vesnice v okolí: Liderovice, Rzavá, Moraveč a Řevnov západně od dálnice D3 a souběžné železniční trati, při údolí Košínského potoka. Vrážná, Broučkova Lhota a Jeníčkova Lhota leží na jihovýchodě, Polánka a Beranova Lhota leží západně, Sedlečko severně. K 31. prosinci 2009 bylo v obci udáváno 1700 obyvatel, z toho 1400 v dvojvesnici Chotoviny, v připojených vesnicích 10 až 63 obyvatel (nejméně obyvatel – pod 20 – mají části Liderovice, Polánka, Rzavá a Broučkova Lhota). Rozloha obce je 31,39 km², z toho 5,15 km² zaujímá k. ú. Chotoviny (včetně Polánky).[4]
První písemná zmínka o Chotovinách pochází z 2. července roku 1266. Ve sporu Hynka z Vlašimě a Racka z Tožic se připomíná svědek Bořislav z Chotovin a později roku 1318 i Řivín z Chotovin. Chotoviny ale byly zřejmě osídleny podstatně dříve. Poznámka ve farní kronice z roku 1765 říká, že místní římskokatolický kostel byl postaven již v letech 990 až 1000. Důkazem tohoto tvrzení jsou i nálezy lidských kostí a bronzových náušnic, jež byly nalezeny v okolí kostela ve dvacátých letech 20. století. Kostry patřily podle archeologů už prvním křesťanům z 9. až 12. století.
Na území dnešní obce se nacházely dvě osady: Chotoviny na kopci okolo kostela a Vlkančice jižně od stávajícího zámku. Časem obě vsi splynuly a od 16. století se používá jednotný název Chotoviny.
Vesnici Chotoviny i s dvorem dal roku 1345 král Jan Lucemburský za dluhy pánům z Rožmberka a v jejich držení zůstala až do 16. století. V místech chotovinského zámku stála tvrz, o níž se píše v roce 1407, kdy je připomínán spor majitele Peška. Tvrz měnila v průběhu dalších 200 let často majitele. Až roku 1611 ji spolu s vesnicí Vlkančice koupil Bohuslav Víta ze Rzavého a stal se tak vlastníkem celého chotovinského zboží.
Mezi další významné držitele Chotovin patřili Vratislavové z Mitrovic a zejména kardinál Kryštof Antonín hrabě Migazzi, který získal Chotoviny v roce 1768. Ten v místě staré tvrze vybudoval v letech 1770 až 1780 klasicistní zámek a za jeho držby byl opraven také kostel. V letech 1781 až 1786 byla přistavěna věž a původně gotický kostel byl barokně přestavěn. Stopy po gotickém kostele jsou dodnes patrny v presbytáři a hlavně v půdním prostoru. Z gotické doby se zachoval i svatostánek s hlavou Krista. Hrabě Migazzi postavil také nynější faru, což dokazuje kryptogram nad vchodem.
Roku 1806 koupil panství pražský občan Jan Nádherný z Borutína, později povýšený do šlechtického stavu. Jeho potomci, mezi něž patřila také Sidonie Nádherná, pak zůstali v Chotovinách až do roku 1945. Baron Nádherný dal zámku novorenesanční podobu. Ke kostelu přistavěl i empírovou hrobku ve stylu dórského chrámku. Významným počinem barona Nádherného bylo i založení zámeckého parku. Park o celkové rozloze 22,5 ha vybudoval baron Nádherný v první polovině 19. století a dnes je pro svou vysokou dendrologickou hodnotu evidován jako památka I. kategorie.
Škola vznikla v Chotovinách při obsazení fary ke konci 17. století. Zpočátku se učilo po chalupách, později byla škola umístěna v domě čp. 3 u kostela. Se stavbou jednopatrové školní budovy se začalo za přispění barona Nádherného roku 1809. Škola byla na dlouhou dobu dvoutřídní. Dětí však stále přibývalo, a tak se za přispění školní obce postavila v roce 1882 nová školní budova. V roce 1856 se začala stavět železniční dráha z Prahy do Vídně a v roce 1871 už projížděl Chotovinami první vlak.
V roce 1924 byla dokončena výstavba kostela Sboru církve československé husitské.
Znak obce je tvořen dvěma štíty - zeleným a stříbrným. V zelené části se nachází klíč s uchem, který v sobě má zakomponovanou iniciálu CH, a křížem přes klíč položený meč. To jsou hlavní atributy kostela sv. Petra a Pavla. Ve stříbrné části se nachází vlk znázorňující původní osadu Vlkančic, která s Chotovinami splynula.
Prapor obce je tvořen stříbrným listem, v jehož středu se nachází široký svislý zelený pruh.
V severozápadní části obce se nachází Křížová cesta z roku 1808, obnovená roku 2012.
Pravidelně každý měsíc vycházející noviny už od roku 1993 v nákladu 800 kusů.
Vzhledem k výhodné poloze obce (sjezd z dálnice D3, železnice Tábor-Praha a pozemkům, které jsou v územním plánu Chotovin vyčleněny pro průmyslovou zónu) existují předpoklady pro další rozvoj podnikatelské činnosti a tím i rozvoj celé obce.
Ucelené jádro obce, kde jsou pojmenovány ulice, tvoří část Chotoviny spolu s částí Červené Záhoří. Ostatní části mají charakter připojených osad a vesnic.
Od 1. ledna 1981 do 23. listopadu 1990 k obci patřily i Sudoměřice u Tábora.[5]