Donaustadt | |
---|---|
Poloha | |
Souřadnice | 48°13′5″ s. š., 16°28′59″ v. d. |
Nadmořská výška | 152 m n. m. |
Stát | ![]() |
![]() ![]() Donaustadt | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 102,3 km² |
Počet obyvatel | 195 230 (2020)[1] |
Hustota zalidnění | 1 908,6 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Norbert Scheed |
Oficiální web | www |
PSČ | 1220 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Donaustadt ( [ˈdoːnaʊ̯ˌʃtat]; doslova „Dunajské město“) je 22. vídeňský obvod. Nachází se v severovýchodní části města a s rozlohou 102,34 km2 je to největší vídeňský obvod – zabírá asi čtvrtinu celkové rozlohy města. K 1. lednu 2014 zde žilo 168 394 obyvatel.[2]
Obvod tvoří 8 bývalých samostatných obcí: Aspern, Breitenlee, Hirschstetten, Essling, Kagran, Kaisermühlen, Stadlau a Süßenbrunn a jedna nová čtvrť – Donau City, která leží mezi Starým Dunajem (Alte Donau) a Novým Dunajem (Neue Donau). Součástí další části Donaustadtu zvané Lobau jsou i rozlehlý les a louky. Celkem 59 % rozlohy obvodu tvoří zeleň, jež představuje 30 % zeleně ve Vídni. Zdejší oblast prošla v letech 1870–1875 značnými změnami. Tehdy byl původní Dunaj rozdělen na několik ramen, která zabírají značnou plochu. Kvůli ochraně před povodněmi byl vybudován vedlejší kanál, jenž vytváří ostrov Donauinsel.
Na západě tvoří hranici obvodu z větší části tok Dunaje. Na východě a na severu sousedí s Moravským polem. Na severozápadě hraničí Donaustadt s 21. obvodem, na západě s 2. obvodem a na jihu s 11. obvodem a s částí Dolních Rakous. Nejvyšším bodem 22. obvodu je skládka Rautenweg s nadmořskou výškou 205 m.
Na katastru bývalých vesnic Aspern a Essling porazil roku 1809 rakouský arcivévoda Karel Ludvík vojska Napoleonovy Velké armády v bitvě u Aspern a Esslingu, což byla historicky první Napoleonova porážka. Prakticky na stejném místě to pak Napoleon o dva měsíce později rakouským vojskům vrátil v bitvě u Wagramu, která skončila francouzským vítězstvím.
Tento v porovnání s ostatními obvody mladý městský okres vznikl rozhodnutím vídeňského zemského sněmu 29. června 1946. Měla se tak obnovit hranice mezi Vídní a Dolními Rakousy, avšak vzhledem k pobytu sovětské okupační armády nemohlo toto rozhodnutí vejít okamžitě v platnost. Stalo se tak až 2. července 1954, kdy sovětské velení rozhodnutí vídeňského zemského sněmu akceptovalo.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Donaustad na anglické Wikipedii.