Lysice | |
---|---|
![]() pohled od jihu | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | městys |
Pověřená obec | Boskovice |
Obec s rozšířenou působností | Boskovice (správní obvod) |
Okres | Blansko |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°27′6″ s. š., 16°32′14″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 944 (2024)[1] |
Rozloha | 10,76 km²[2] |
Katastrální území | Lysice |
Nadmořská výška | 362 m n. m. |
PSČ | 679 71 |
Počet domů | 627 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa úřadu městyse | Horní náměstí 157 679 71 Lysice starosta@mestys.lysice.cz |
Starosta | Mgr. Pavel Dvořáček |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Lysice | |
Další údaje | |
Ocenění | Obec přátelská rodině |
Kód obce | 582018 |
Kód části obce | 89664 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lysice jsou městys v okrese Blansko v Jihomoravském kraji, přibližně 30 kilometrů severně od Brna. Žije zde přibližně 1 900[1] obyvatel.
Nejstarší zápisy mají podobu Lizecz (1308), Lyssecz (1351, 1353), Lissicz (1375), Lissecz (1397) a ukazují na podobu jména Lysce nebo Lišce. Výchozí tvar Lysci nebo Lyšci je množné číslo od obecných slov lišec – "zlý, špatný člověk" nebo lysec – "holohlavý nebo neochlupený člověk". Na vesnici tedy bylo přeneseno označení jejích obyvatel. Nedokonalý způsob středověkých zápisů nedovoluje jednoznačně rozhodnout mezi oběma variantami, podoba "lysci" je nicméné pravděpodobnější. Zakončení -ice ve jménu vsi bylo převzato ze jmen jiných sídel.[4]
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1308. Nicméně osídlení této oblasti je podstatně starší, jak nasvědčují archeologické nálezy. Lysice se od počátku staly centrem lysického panství, u kterého se vystřídalo několik majitelů např. v 16. století Vilém z Pernštejna, později Jan Arnošt de Montrochier, Leopold Dietrichstein a další. Roku 1514 Hynek Boček z Kunštátu udělil Lysicím právo odúmrti. Na městečko byla obec povýšena až v roce 1652 císařem Ferdinandem III.[5]
Rok | Obyvatelé |
---|---|
1869 | 1 814 |
1880 | 1 895 |
1890 | 1 907 |
1900 | 1 934 |
1910 | 1 860 |
Rok | Obyvatelé |
---|---|
1921 | 1 715 |
1930 | 1 629 |
1950 | 1 515 |
1961 | 1 575 |
1970 | 1 591 |
Rok | Obyvatelé |
---|---|
1980 | 1 618 |
1991 | 1 798 |
2001 | 1 843 |
2014 | 1 943 |
2016 | 1 920 |
Rok | Obyvatelé |
---|---|
2017 | 1 921 |
2018 | 1 909 |
2019 | 1 913 |
2020 | 1 900 |
2021 | 1 853 |
Rok | Obyvatelé |
---|---|
2022 | 1 877 |
2023 | 1 937 |
2024 | 1 944 |