Pertoltice | |
---|---|
![]() Kostel svatého Jošta v Dolních Pertolticích | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Frýdlant |
Obec s rozšířenou působností | Frýdlant (správní obvod) |
Okres | Liberec |
Kraj | Liberecký |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°58′43″ s. š., 15°4′30″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 301 (2024)[1] |
Rozloha | 10,16 km²[2] |
Nadmořská výška | 275 m n. m. |
PSČ | 463 73 |
Počet domů | 96 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Pertoltice 59 463 73 Pertoltice ou_pertoltice@volny.cz |
Starosta | Vladimír Hovad |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Pertoltice | |
Další údaje | |
Kód obce | 564311 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pertoltice (německy Berzdorf b. Friedland) jsou vesnice na severu Česka, v okrese Liberec, v Libereckém kraji. Leží ve Frýdlantském výběžku asi 5 kilometrů severně od města Frýdlantu na Pertoltickém potoce, do něhož v dolní části vsi vtéká Panenský potok. Žije zde 301[1] obyvatel. Vlastní obec má dvě části, Horní Pertoltice a Dolní Pertoltice.
Obcí prochází silnice I/13 z Frýdlantu na hraniční přechod Habartice–Závidov. Jižně od obce se nachází Panenský rybník.
Pojmenování obce se vykládá jako vesnice lidí patřících Pertoltovi. K roku 1381 je obec pojmenovávána Bertilsdorf a její pojmenování postupně přechází od Bertolsdorf (1398), Bertelsdorff (1432), Bertolsdurff (1441), Berthelsdorff (1454), Bertelsdorff (1490), Bertelszdorff či Bertsdorff (1567), Berttelsdorff (1606), Bettlsdorff nebo Betlsdorf (1615), Bertelsdorff či Bertzdorf (1616), Bertelsdorff (1617), Partzdorf (1626), Bertolszdorff (1649), Bärtelszdorff (1651), Berzdorf (1665), Bätzdorff (1674), Betzdorff (1690) až po Berzdorf (1834).[4]
Po celý středověk zaujímaly Pertoltice mezi ostatními obcemi Frýdlantska mimořádné postavení. Nebyly totiž lénem podléhajícím majiteli frýdlantského panství, ale přímo koruně. Není však jasné, jak a kdy tohoto postavení dosáhly. Je však jisté, že na přelomu 14. a 15. století patřily ke Zhořelecku: tehdejší majitelka obce Margareta se svou dcerou a krčmářem se měli zodpovídat za podporu poskytovanou silničním lapkům, panovník je však povinnosti zodpovídat se před soudem Šestiměstí zprostil. To nasvědčuje tomu, že tehdejší majitelé Pertoltic – páni z Tschirnhaus (Černous) – podléhali královskému soudu. Na obec po tuto dobu uplatňovali (patrně neprávem) nárok jak frýdlantští Biberštejnové, tak i grabštejnští Donínové. Ani Biberštejnové, ani pozdější Redernové se však překvapivě tento kousek královské země uprostřed svého panství nepokoušeli získat nijak aktivně.
To se změnilo, když se majitelem Frýdlantska stal Albrecht z Valdštejna. Pertoltice se v té době dělily na tři části: Horní vlastněné Jeronýmem z Nostitzů, Střední v majetku Barbory z Pentzigů a Dolní Wilricha z Holbergu. Jejich majitelé je Albrechtovi prodali za 6990, 6275 a 5100 tolarů. Vévoda jim jejich díly udělil v léno, finanční částku však nedostali, protože byl Albrecht 25. února 1634 v Chebu zavražděn. Během třicetileté války změnily statky mnohokrát majitele, ekonomicky upadaly a protože je nikdo jiný nechtěl vykoupit, stal se jejich majitelem v letech 1662–65 hrabě Gallas, který je definitivně připojil k frýdlantskému panství.
V 17. století byly Pertoltice rozděleny mezi dvě obce: Horní Pertoltice a Dolní Pertoltice. Pod Dolní spadala také osada Nové Pertoltice (někdy zvaná též Prostřední) založená roku 1782.[4] Obce sice ležely u důležité silnice, zachovávaly si však zemědělský charakter. Měly také společnou školu, která od roku 1892 sídlila v nové školní budově postavené v Dolních Pertolticích. Ve třicátých letech 20. století měly Pertoltice 469 německých a 11 českých obyvatel. Po skončení druhé světové války a odsunu německých obyvatel přišli do Pertoltic osídlenci z okolí Jičína, Mladé Boleslavi a Turnova. Horní a Dolní Pertoltice byly spojeny na konci roku 1949.[5] 1. května 1980 se Pertoltice staly součástí Habartic. Správní samostatnost znovu získaly 1. ledna 1991.