Ing. Petr Kunc | |
---|---|
![]() | |
Zastupitel Jihomoravského kraje | |
Úřadující | |
Ve funkci od: 21. března 2023 | |
Ve funkci: 8. října 2016 – 3. října 2020 | |
Starosta městské části Brno-Židenice | |
Úřadující | |
Ve funkci od: 19. října 2022 | |
Předchůdce | Aleš Mrázek |
Zastupitel městské části Brno-Židenice (v letech 2014–2022 také místostarosta MČ) | |
Úřadující | |
Ve funkci od: 11. října 2014 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | TOP 09 (2010–2021) |
Nestraník | |
do zastupitelstva | za SN (2006) za TOP 09 (2010) |
v zastupitelstvu | nezávislý (od 2021) |
v kraji | nezávislý (od 2023) |
do Senátu | za SEN 21 (2022) |
Narození | 26. červen 1978 (46 let) Brno ![]() |
Choť | ženatý |
Děti | dva synové |
Alma mater | VUT v Brně |
Profese | projektant |
Webová stránka | https://petrkunc.cz |
Commons | Petr Kunc |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Petr Kunc (* 26. červen 1978 Brno) je český politik a projektant, v letech 2016 až 2020 a opět od roku 2023 zastupitel Jihomoravského kraje, od roku 2022 starosta městské části Brno-Židenice, předtím v letech 2014 až 2022 místostarosta této městské části.[1]
Je absolventem Střední průmyslové školy stavební v Brně a Vysokého učení technického v Brně, oboru pozemní stavitelství (Ing.). Od roku 2006 je členem České komory autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě (č.a. 1004623). Je spolumajitel brněnského projektového ateliéru DWG. Je ženatý, má dva syny. Je také chovatelem psího plemena whippet.
V roce 2006 se stal součástí politického subjektu Zelená pro Židenice a Petiční výbor za zachování základní školy ZŠ Kamenačky. Kandidoval na 11. místě.[2] V roce 2010 kandidoval za stejný subjekt do zastupitelstva městské části na 6. místě, již jako člen TOP 09. V roce 2014 po skandálu ČSSD na židenické radnici[3] vedl kandidátku TOP 09 do městské části a následně se stal místostarostou pro územní plánování, dopravu a životní prostředí. Znovu kandidoval v roce 2018 za uskupení Spolu pro Židenice (TOP09 + STAN) a stal se statutárním místostarostou městské části. V komunálních volbách v roce 2022 obhájil mandát zastupitele jako lídr sdružení nezávislých kandidátů „PETR KUNC – HLAS PRO ŽIDENICE“.[4] Dne 19. října 2022 byl zvolen novým starostou městské části.[5]
V rámci místostarostenské se zabývá také projektováním veřejného prostoru v městské části, kde využívá profesní zkušenosti ze stavebnictví. Během jeho působení se podařilo především díky jeho aktivitám vybudovat nový sportovní areál BZZZUKOT,[6][7] rekonstruovat Karáskovo náměstí[8] a revitalizovat Juliánovské náměstí,[9] kde byl také obnoven původní vodní prvek se sochou Pramen od Jiřího Marka.[10] Proběhla také rekonstrukce přestupního uzlu Stará osada.[11][12] který se nově stal bezbariérovým.[13] Inicioval rekonstrukci Dělnického domu[14][15] a vybudování nového sběrného střediska.[13]
Od roku 2004 se věnuje projektu záchrany Židenické smuteční síně autora prof. Ivana Rullera. Inicioval nespočet exkurzí, článků a aktivit vedoucích k obnovení její funkce. Veřejně vystupoval proti její demolici.[16]
V roce 2020 schválilo Zastupitelstvo města Brna finanční transfer 27.467.000,- Kč[17] a dále tuto stavbu svěřilo do správy městské části Židenice ZMB č. Z8/21 b.č. 148 (předtím byla svěřena Správě hřbitovů města Brna). Ve výběrovém řízení na projektanta záchrany smuteční síně zvítězil Ing. arch. Marek Jan Štěpán, který na projektu pracuje od června 2021.[18]
Na záchraně objektu stále aktivně spolupracuje s prof. akad. soch. Tomášem Rullerem.
Je autorem myšlenky tramvajového spojení pro městskou část Brno-Vinohrady,[19][20][21] která se v roce 2021 zapracovala do návrhu nového územního plánu města Brna.
Je vedoucí osobností zastupující občany ve sporech ohledně zápachu vycházejícího ze slévárny Heunisch v Brně-Líšeň. Inicioval návrh změny územního plánu města Brna pro danou lokalitu a dlouhodobě proti šíření zápachu bojuje.[22]
V roce 2016 kandidoval do zastupitelstva Jihomoravského kraje za koalici TOP 09 s podporou starostů a Žít Brno a stal se zastupitelem.
V rámci volebního období vykonával činnost předsedy klubu zastupitelů, byl místopředsedou výboru pro dopravu, výboru pro národnostní menšiny, kontrolního výboru a členem finančního výboru. V daném volebním období byl členem dozorčí rady společnosti Thermal Pasohlávky a.s. a spolupracoval na projektu Lázní Pasohlávky.[23][24]
V roce 2020 kandidoval v krajských volbách v Jihomoravském kraji za SPOLU pro Moravu, koalice 5 stran do zastupitelstva JMK (TOP 09, Zelení, Moravské zemské hnutí, Idealisté a LES) a mandát se mu obhájit nepodařilo.[25] V březnu 2023 však na mandát krajské zastupitelky rezignovala Barbora Antonová a on se stal jejím nástupcem.[26][27]
V roce 2021 se zúčastnil primárních voleb České pirátské strany do Senátu za volební obvod č. 58 Brno-město a stal se oficiálním kandidátem Pirátů.[28][29] 27. května 2022 odstoupil po vzájemné dohodě s představiteli Pirátské strany, místním a krajským předsednictvem z pirátské kandidátky pro senátní volby v obvodu č. 58.[30] Důvodem byly odlišné představy o podobě a obsahu kampaně.[30]
Ve volbách do Senátu PČR v roce 2022 nakonec kandidoval jako nestraník za SEN 21 v obvodu č. 58 – Brno-město.[31] Se ziskem 9,84 % hlasů se umístil na předposledním 5. místě a do druhého kola voleb nepostoupil.[32]
Od 14. prosince 2010 do 28. ledna 2021 byl členem TOP 09. V průběhu členství byl předsedou místní organizace Brno-Židenice, MO Brno-město, místopředsedou krajské organizace Jihomoravský kraj.
V roce 2021 byl vyloučen ze strany společně s Janem Vitulou na základě návrhu spolustraníka Tomáše Třetiny v rámci vnitrostranického sporu ohledně nominace do komise Rady JMK a údajného nedodržení koaliční smlouvy Spolu pro Moravu ze strany Vlastimila Válka a Tomáše Třetiny.[33] Kunc i Vitula důvody vyloučení považovali za lživé a vykonstruované.[34] Podle nich se jednalo o záměrnou čistku v krajské buňce s motivací odstranit stranické rivaly.[35]
V roce 2021 zvítězil v otevřeném výběrovém řízení Pirátů do představenstva firmy MORAVIA GSA s.r.o.. Do funkce nebyl jmenován z důvodu nesouhlasu Letiště Brno s jeho nominací. Letiště Brno má ve společnosti Moravia GSA s.r.o. obchodní podíl 55 %, zbývajících 45 % Jihomoravská rozvojová společnost, s.r.o. Důvodem byla zřejmě jeho činnosti v kontrolním výboru JMK, kde inicioval zpoplatnění využití pozemků JMK pro logistické centrum BALP (Brno Airport Logistic Park) a zlepšení podmínek pro letecké školy a individuální létání.[36][37][38]