Westerlund 1 | |
---|---|
![]() | |
Pozorovací údaje (Ekvinokcium J2000,0) | |
Typ | otevřená hvězdokupa |
Objevitel | Bengt E. Westerlund |
Datum objevu | 1961 |
Rektascenze | 16h 47m 04.0s[1] |
Deklinace | −45°51′04.9″[1] |
Souhvězdí | Oltář |
Vzdálenost | 3,2±0,4 kpc[2] |
Fyzikální charakteristiky | |
Poloměr | 3,26[3] ly |
Hmotnost | 63 000[3] |
Odhadované stáří | 3,5 milionu let[3] |
Označení v katalozích | |
(V) – měření provedena ve viditelném světle | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Westerlund 1 (zkratka Wd1, někdy také nazývaná Hvězdokupa v Oltáři[4]) je mladá kompaktní otevřená hvězdokupa v Mléčné dráze, vzdálená asi 3,2 kpc (15 000 světelných let) od Země.[3] Hvězdokupu objevil švédský astronom Bengt Westerlund roku 1961,[5] delší dobu však zůstávala stranou pozornosti, jelikož pozorování v daném směru komplikují závoje mezihvězdného prachu a plynu. V budoucnosti se z Westerlundu 1 pravděpodobně stane kulová hvězdokupa.[6]
Hvězdokupa obsahuje velké množství vzácných hvězd o velké hmotnosti. Bylo zde objeveno: 6 žlutých hyperobrů, 4 červení veleobři (včetně Westerlundu 1-26, jedné z největších známých hvězd), 24 Wolfových–Rayetových hvězd, LBV hvězda (modrobílý veleobr s extrémním zářivým výkonem), mnoho modrých veleobrů a neobvyklý veleobr spektrálního typu sgB(e), o kterém se uvažuje jako o možném výsledku srážky a následného splynutí dvou hvězd.[7] Pozorování rentgenovými dalekohledy navíc odhalila přítomnost anomálního rentgenového pulsaru, pomalu rotující neutronové hvězdy, která musela vzniknout v důsledku kolapsu masivní rodičovské hvězdy.[8] Předpokládá se, že Westerlund 1 je výsledkem jediného impulsu tvorby hvězd, což by znamenalo, že všichni členové mají podobné stáří i složení.
Kromě toho, že obsahuje jedny z nejhmotnějších a nejzáhadnějších hvězd v naší Galaxii, Westerlund 1 je pro astronomy užitečný jako relativně blízká, dobře pozorovatelná otevřená hvězdokupa, na které mohou studovat procesy, které probíhají uvnitř podobných hvězdokup mimo galaktický disk.