Ischia (hääldus [ˈiskja][1]) on saar Itaalias Türreeni meres Napoli lahe põhjapoolses otsas. Saar on Napolist 30 km kaugusel. Saar asustati pronksi ajal.
Ischia saar on trapetsikujuline. Saare pindala on 47 km², põhi-lõuna suunal on saar 7km pikk ja ida-lääs suunal 10km. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 788 meetrit (Mount Epomeo). Saar on väga tihedalt asustatud, seal elab üle 60 000 inimese. [2]
Ischia nimi tuleb saarel oleva suurima kommuuni järgi. [3]
Ischia vulkaani viimane purse oli 1302. aastal. See tekitas Arso laavavoolu, mis jõudis kirderannikule[4].
Ischiat ümbritsevad Gaeta, Napoli ja Pozzuoli lahed. Need lahed on rikkad ja terved, pakkudes elupaika 7le vaalaliigile ja delfiinidele. Seetõttu viiakse seal läbi vaalaliste uurimisprogramme. [5]
Ischia suujad kevaded on suured turistide tõmbenumbrid.[6]
Ischia "väiksem õde" on Procida saar, mis on geograafia poolest sarnane, kuid saar ise on imepisike. Saari ühendab laevaliiklus[7]
Ischia saarel toimub Ischia Filmifestival, mis on rahvusvaheline filmivõistlus. Seda tähistatakse juunis või juulis. Festival on pühendatud kõigile, kes on edendanud kohalikku ala.[8]
Ischia saar on koduks samanimelisele Denominazione di origine controllate'le (DOC), mis toodab nii punaseid kui ka valgeid veine. Valged veinid moodustavad ligi 80% saare veinitoodangust. 179 hektari piiridesse istutatud viinamarjaistandused on vulkaanilistel muldadel, kus on palju fosforit ja kaaliumi. [9]
Veinide alkoholisisaldus on vähemalt 11%.
Ischia tuntuim tänavatoit on Zingara. Tegu on grillitud juustuvõileivaga, millele saab lisada erinevaid täidiseid. Kõige populaarsemateks on buffalo mozzarella, tomat, prosciutto ja majonees.