Županija | Županija Soli |
---|---|
Općina/Grad | Tuzla |
Nadmorska visina | 508 m |
Zemljopisne koordinate | 44°34′43″N 18°42′25″E / 44.5786°N 18.7070°E |
Stanovništvo (1991.) | |
- Ukupno | 189 |
Pošta | 75108 Tuzla |
Pozivni broj | +387 035 |
Svojtina je naselje u općini Tuzla, Federacija BiH, BiH.
Nalazi se u središnjem dijelu sliva rijeke Soline, na pretežno brdskom terenu, nadmorske visine od 350 – 500 m.[1] Zbog brdsko-planinske naravi ovog područja, usklađeno se njime oblikovao se prostorni razmještaj, veličini i razvitak svih naselja ovog kraja.[2] Svojtina je površine 2,49 km2.[3]
Naziv potječe vjerojatno od slavenizirane latinske riječi sui.[4]
Nema pisanih izvora o nastanku Svojtine. Sudeći po nekropoli stećaka u selu, kraj je bio naseljen i u srednjem vijeku.[4] U srednjem vijeku u 16. stoljeću Svojtina se spominje kao naselje.[2] Iskonske gospodarske djelatnosti seljana su poljoprivreda i eksploatacija kamena za vlastite potrebe (gradnja kuća) i prodaju. Vadili su ga na Majdanu.[4]
Kuće su izgrađene na iskrčenim brežuljcima, kosama i dolinskim stranama i dosta su udaljene između sebe. Očigledno je da su predci današnjih stanovnika krčili šume radi naseljavanja, odnosno sela su podignuta na krčevinama.[2] Selo je građeno kao "razbijeno naselje". U Drenoviku, Josipovićima i uz granicu ka Koscima su manje skupine objekata, te nešto brojnije kuće u Kamenjašima. Kuće su prije gradili na višim, a u novije vrijeme kuće i ostali objekti grade u nižim predjelima.[4]
U Svojtini su proteklih nekoliko desetljeća bili teški uvjeti života, te je stanovništvo iseljavalo, naročito iz zaselka Kamenjaša. Iseljeni stanovnici naselili su se bliže, u Solinu,[3] tj. u naselje Mala Solina.[5] 1992. – 1995. godine i poslije Svojtina je osobito ostala bez stanovnika, naročito mladih.[3] Preostalo je 15-ak obitelji.[5]
Zbog svog zemljopisnog položaja neko je vrijeme pripadala MZ Solina, pa MZ Grabovica a sad je dio MZ Dokanj.[5] Nova crkva u Solini je crkva i za stanovnike Svojtine.[5]
Geoprometno Svojtina je periferna. 1977. godine napravljen je uski makadamski put kojim se promet i danas odvija. Nekad se promet odvijao putom koji je vodio zapadnim rubom naselja (po tzv. Majdanu).[4] Nedostatno izgrađeni putevi, nedostatno izgrađena elektroopskrbna i vodovodna mreža bili su veliki problem stanovnicima i tek nedavno je nešto izgrađeno.[5]
Svojtina pripada samostanskoj župi sv. Petra i Pavla u Tuzli. U Svojtini se nalazi kapelica[6] i katoličko groblje.
U prošlosti su poljoprivreda i vađanje kamena bile glavne gospodarske djelatnosti. Danas se mještani bave ratarstvom, stočarstvom i voćarstvom.[5]
Svojtina[7][8] | ||||||
godina popisa | 1991.[9] | 1981.[10] | 1971.[11] | 1961.[12] | ||
Hrvati | 158 | 263 | 296 | 274 | ||
Srbi | 2 | 3 | ||||
Muslimani | ||||||
Jugoslaveni | 14 | 2 | ||||
ostali i nepoznato | 17 | |||||
ukupno | 189 | 267 | 296 | 277 |