Anorexia nervosa | |
![]() | |
Osztályozás | |
BNO-10 | F50.0-F50.1 |
BNO-9 | 307.1 |
Adatbázisok | |
OMIM | 606788 |
DiseasesDB | 749 |
MedlinePlus | 000362 |
eMedicine | emerg/34 med/144 |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Anorexia nervosa témájú médiaállományokat. |
Az anorexia nervosa egy pszichés betegség, a táplálkozási zavarok egyik alapvető típusa. Az anorexia szó szerinti jelentése az étvágy elvesztése („orexis” = vágy, „an-orexis” = vágy elvesztése). A nervosa kiegészítés a betegség pszichés (idegi) eredetére utal. A köznyelvben gyakran anorexiának rövidítik, ami azonban pontatlan. Anorexia az orvosi nyelvben csupán étvágytalanságot jelent a kiváltó októl függetlenül. A betegséget elsőként a francia Ernest-Charles Lasègue és a brit William Gull írta le, 1873-ban.
Ennek az evési problémának fő jellemzője, hogy a beteg drasztikus mértékű fogyásra törekszik. Orvosi esetnek tekinthető az, aki legalább 15%-kal könnyebb, mint a legkisebb normális súlya. Az önéheztetéshez gyakran társul kényszeres tornázás is. Mindezek hátterében az áll, hogy az anorexiás személy testképe torzult, túl kövérnek látja magát. A betegség azért is figyelemre méltó, mert a kialakulása után a halálozási arány eléri a 8-9%-ot.
Napjainkban egyre gyakoribbak a táplálkozási zavarok a fiatalok körében (megközelítőleg 1-4%), ami korunk szépségideáljával is összefüggésben lehet. A táplálkozási zavarok leginkább nőkre jellemzők, a megbetegedések csupán 2-10%-át teszik ki férfiak. Az anorexia nervosa fiatal lányoknál, tipikusan tizenéves kor körül alakul ki, de egészen negyvenéves korig előfordulhat. Felmérések szerint a legtöbb anorexiás beteg a felső közép- vagy felső társadalmi osztályból kerül ki.
Kialakulásában személyiségzavar, szociális és biológiai tényezők is szerepet játszhatnak. Pszichológusok szerint az anorexiás nők nagy része olyan családból származik, ahol magasak velük szemben az elvárások, s teljesítménykényszer nyomása alatt állnak. A táplálék elutasítása így egyfajta lázadás.
A társadalmi hatás sem elhanyagolható: a média közvetítésével a soványság divattá, követendő példává vált.
A biológiai okok között az egyik hipotézis szerint a hipotalamusz működésében beállt zavar is szerepelhet.
Nincs perdöntő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy melyik kezelési típus a leghatékonyabb, de azt biztosan állíthatjuk, hogy a minél korábban elkezdett beavatkozás és kezelés nagyobb sikerrel kecsegtet. Az anorexia nervosa kezelése három fő területet igyekszik megcélozni:
Habár a beteg normális testsúlyának visszaállítása az elsődleges feladat, ideális kezelés esetén igyekeznek a beteg viselkedését és gondolkodásmódját is megváltoztatni. A betegség kezelése kifejezetten nehéz, mivel az anorexia nervosában szenvedők rettegnek a súlygyarapodástól; éppen ezért fontos egy, a változást személyesen is elérni kívánó motiváció kialakítása.
A diéta a legfontosabb tényező az anorexia nervosa kezelésében, amit mindig személyre szabottan kell összeállítani. Az étrend kialakításánál nagyon fontos az ételek változatossága mellett a magas energiatartalmú ételek előnyben részesítése is. A betegeknek megfelelő mennyiségű „kalóriát” kell fogyasztaniuk először lassan, majd egyre növekvő tempóban.
A családterápia tinédzserek esetében hatékonyabbnak bizonyult, mint a személyre szabott terápia. Kognitív viselkedésterápia alkalmazása is sikeres lehet mind tinédzserek, mind felnőttek esetében.
A gyógyszerek hatása az anorexia nervosa gyógyításában meglehetősen korlátozott.
A betegség halálozási rátája meglehetősen magas, és a kifejezetten súlyos állapotban felvett pácienseknél ez a kockázat még magasabb. A diagnózis felállítása sok esetben kihívást jelent, a kockázatbecslésben is előfordulnak pontatlanságok, valamint a beleegyezés és kényszerkezelés szükségességének megítélése sem történik mindig kielégítő módon.
idegrendszeri fejlődési zavarok |
| ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
szkizofrénia spektrum és más pszichotikus zavarok |
| ||||||||||
hangulati zavarok |
| ||||||||||
neurotikus, stresszor, szomatoform |
| ||||||||||
fiziológiai |
| ||||||||||
szerrel kapcsolatos és addiktív zavarok |
| ||||||||||
neurokognitív zavarok |
| ||||||||||
személyiségzavarok |
| ||||||||||
viselkedési |
| ||||||||||
egyéb mentális zavarok |
| ||||||||||