Lleida | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Autonóm közösség | Katalónia | ||
Tartomány | Lleida | ||
Comarca | Segrià | ||
Rang | község Katalóniában | ||
Hivatalos nyelv | katalán | ||
Székhely | Lleida City | ||
Polgármester | Fèlix Larrosa i Piqué (2023. június 17. – ) | ||
Irányítószám | 25001–25008 | ||
Körzethívószám | +34 973 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 143 094 fő (2023)[1] | ||
Népsűrűség | 675,93 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 155 m | ||
Terület | 211,7 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Lleida weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lleida témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Lleida (spanyolul: Lérida) város Nyugat-Katalóniában, a hasonló nevű megye székhelye a Segre folyó partján. Lleida járás közvetlenül Aragónia mellett fekszik, a Zaragoza felé vezető A2-es úton tőle 20 kilométerre Fraga már Aragóniában van.
A város a Katalán központi mélyföldön fekszik. Anyavárosi területe mintegy 250 000 lakosú. Segrià katalán tartomány székhelye és legnagyobb városa. Raimat és Sucs elővárosokkal együtt 137 387 lakosa volt 2010-ben.
Lleida Katalónia egyik legősibb városa, a bronzkor óta lakott. A rómaiak érkezéséig az ilergéták ibér népcsoport lakta. Augustus császár Ilerda nevet adott a városnak.
Hagyományosan a katalán nyelv lleidatà dialektusát beszélik, de sokan beszélnek spanyolul is.
A rómaiak előtt Iltrida és Ilerda néven hívott város volt az ilergéták ibér törzs fővárosa. Indibil és Mandoni, az ilergéták és auszutenék királya többször megvédték a várost a karthágói és római betörés ellen.
A rómaiak alatt a félsziget nagy részéhez hasonlóan Hispania Tarraconensis provincia része volt, a Tarraco és Caesaraugusta közti útvonalon akkor is a legfontosabb állomás volt.[2]
I. e. 49-ben Caesar polgárháborújában a Caesar és a pompeji legátus közti fontos összecsapás színhelye volt, melyről Caesar a „propter ipsius loci opportunitatem” és Ilerdam videas szavakkal emlékezik.[3]
942-ben a kalandozó magyarok sikertelenül ostromolták a várost.
A 8. és 12. század közt a mórok uralták, 1149-ben került ismét európai kézre. 1297-ben a félszigeten a harmadik modern egyetemként alapult a Lleidai Egyetem.
Az ezredforduló óta Lleida többek között jelentős számú andalúz bevándorlónak köszönhetően szépen növekszik a lakossága. 2007-ben Lleida volt az Év Katalán Kulturális Fővárosa.[4]
Lleida hosszú ideig nagyban függött a közeli, mint például az El Prat de Llobregat, a Girona vagy a Zaragoza repülőterektől. A Lleida–Alguaire repülőtér 2010-ben nyitotta meg kapuit.
Lleida egy személyszállító vasútállomással rendelkezik, illetve mind a városban, mind pedig város közti, akár Franciaország felé tartó irányban megfelelő buszhálózattal bír.
Lleidának több testvérárosa van:[5][6]
A város a La Presó de Lleida (Lleida börtöne) című katalán népdal[7] tárgya, ami már a 17. századból igazolható, de ennél is régebbi lehet. Ez egy nagyon népszerű dallam, amit rengeteg művész, például Joan Manuel Serrat is használ.
A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja:
Lakosok száma | 2353 | 21 885 | 36 119 | 56 456 | 109 573 | 119 935 | 135 919 | 139 809 | 137 856 | 143 094 |
1717 | 1887 | 1936 | 1955 | 1981 | 2004 | 2009 | 2013 | 2018 | 2023 |