NFT jeb neaizstājamie blokķēžu žetoni[1][2] (angļu: non-fungible token) ir unikāla un neaizvietojama datu vienība, kas tiek glabāta digitālajā virsgrāmatā (blokķēdē).[3] NFT var tikt sasaistīti ar reproducējamiem darbiem, piemēram, fotoattēliem, video, 3D modeļiem, audio un cita veida digitālajiem failiem (analoģiski autentiskuma sertifikātiem). NFT izmanto blokķēdes tehnoloģiju, lai nodrošinātu publisku īpašumtiesību pierādījumu. NFT īpašnieks nevar ierobežot oriģinālā faila izmantošanu, ko var kopēt un koplietot tāpat kā jebkuru failu. Savstarpējās aizstājamības trūkums atšķir NFT no blokķēdes kriptonaudas, piemēram, Bitcoin.
NFT ir izpelnījušies kritiku par enerģijas izmaksām un oglekļa pēdas nospiedumu saistībā ar blokķēdes darījumu apstiprināšanu, kā arī to biežo izmantošanu krāpniecībā ar mākslas darbiem.[4][5] Citi kritiķi apšauba īpašumtiesību pierādījumu iegūšanas lietderību neregulētā tirgū, pamatojoties uz digitāliem failiem, kurus ir viegli kopēt.[6]
Latvijas lidsabiedrība AirBaltic 2021. gada aprīlī kļuva par pirmo lidsabiedrība pasaulē, kas izlaida savus žetonus vietnē OpenSea.[7] 2021. gadā divus Latvijas mākslinieka Kiwie darbus NFT formātā par 26,5 tūkstošiem ASV dolāru iegādājies uzņēmējs un mākslas mecenāts Jānis Zuzāns.[8]