Nesvady | ||
mesto | ||
Kostol sv. Jozefa pestúna
| ||
|
||
Štát | ![]() | |
---|---|---|
Kraj | Nitriansky kraj | |
Okres | Komárno | |
Región | Podunajsko | |
Vodný tok | Stará Nitra | |
Nadmorská výška | 114 m n. m. | |
Súradnice | 47°55′38″S 18°07′39″V / 47,9271°S 18,1274°V | |
Rozloha | 57,86 km² (5 786 ha) [1] | |
Obyvateľstvo | 4 974 (31. 12. 2023) [2] | |
Hustota | 85,97 obyv./km² | |
Prvá pís. zmienka | 1269 | |
Primátor | Zoltán Molnár[3] (SZÖVETSÉG – ALIANCIA) | |
PSČ | 946 51 | |
ŠÚJ | 501280 | |
EČV (do r. 2022) | KN | |
Tel. predvoľba | +421-35 | |
E-mailová adresa | ocu@nesvady.sk | |
Telefón | 035-7692810 | |
Fax | 035-7692821 | |
Poloha mesta na Slovensku
| ||
Interaktívna mapa mesta
| ||
Wikimedia Commons: Nesvady | ||
Webová stránka: nesvady.sk | ||
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | ||
Freemap Slovakia: mapa | ||
OpenStreetMap: mapa | ||
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka: | ||
Nesvady (maď. Naszvad) sú mesto na Slovensku v okrese Komárno. Nesvady sú 141. mestom na Slovensku, v poradí podla počtu obyvateľov sú 117.[4]
Podľa sčítania v roku 2021 malo v meste slovenskú národnosť 41,1%, maďarskú 49,1%, rómsku 8,3%, českú 0,4% a nezistenú 0,7% obyvateľov.
Mesto leží v centrálnej časti Podunajskej nížiny, na severe okresu Komárno. Nachádza sa na východe geomorfologického celku Podunajská rovina, v časti Novozámocké pláňavy.[5] Západným okrajom preteká Stará Nitra.[6] Prístup do mesta zabezpečujú cesty III. triedy z Nových Zámkov (9 km SV smerom), Kolárova (11 km Z smerom) a Hurbanova (9 km JV smerom). Okresné mesto leží 23 km južne a krajské mesto Nitra je vzdialené 47 km severným smerom.
Archeologické nálezy potvrdzujú osídlenie lokality už v neolite, kedy sa tu nachádzalo sídlisko ľudu želiezovskej skupiny, patriacej do kultúry s lineárnou keramikou (cca 4700 pred Kr.). Ďalšie nálezy pochádzajú z bronzovej doby, kedy tu bola rozšírená únětická kultúra (kostrové pohrebisko), nasledoval ľud halštatskej, laténskej a rímsko-barbarskej kultúry. V 8. storočí sem prišli Slovania, po ktorých sú výraznejšie stopy v podobe sídliska a pohrebiska z doby veľkomoravskej (10. - 12. storočie). Z 10. storočia pochádzajú tiež nálezy staromaďarských hrobov.
Najstaršia zachovaná písomná zmienka o osade „Nasvod - Novum Naswod“ pochádza z roku 1269, o dekádu neskôr sa sídlo nazývalo Nauzuad, z roku 1312 sa zachoval názov Naywad, z roku 1927 Nasvad a od roku 1948 sa používa názov Nesvady. Maďarský názov mesta je Naszvad. Osada „Aňala“, ktorá je dnes miestnou časťou, sa spomína už v roku 1239.
Územie i obec patrila do majetku ostrihomského arcibiskupstva, vyplienili ju v roku 1311 prívrženci Matúša Čáka. V 15. storočí musela obec odvádzať daň husitskej posádke, sídliacej v Trnave, ktorá toto územie ovládala. V tomto období sa tu konali krajinské trhy na sv. Bartolomeja (24. augusta) a sv. Imricha (5. novembra). Rozvoj trhového mestečka zastavili v roku 1554 osmanské vojská, ktoré plienili územie južného Slovenska a zničili aj Nesvady a Aňalu. Už v roku 1572 však Nesvady boli opäť životaschopným mestečkom s jarmočným právom, ktoré malo 68 osídlených, no tiež 38 opustených usadlostí. Začiatkom 18. storočia bola svojím zemepánom, ostrihomským arcibiskupom, osada Aňala obnovená ako majer a následne okolo roku 1871 pripojená k obci Nesvady. Obyvateľstvo sa živilo poľnohospodárstvom, rybárstvom, tkaním a zhotovovaním nástrojov.
Po viedenskej arbitráži boli Nesvady so širokým okolím anektované Maďarskom a v roku 1947 bola vysídlená časť obyvateľov maďarskej národnosti, ktorých nahradili repatrianti z Maďarska a Rumunska.[7]
Nesvady získali k 1. januáru 2020 štatút mesta, sú tak najnovším slovenským mestom.[8][9]