| |||
Imena | |||
---|---|---|---|
IUPAC ime
levcin
| |||
Druga imena
2-amino-4-metilpentanojska kislina
| |||
Identifikatorji | |||
3D model (JSmol)
|
|||
ECHA InfoCard | 100.000.475 | ||
PubChem CID
|
|||
CompTox Dashboard (EPA)
|
|||
| |||
Lastnosti | |||
C6H13NO2 | |||
Molska masa | 131,18 g·mol−1 | ||
Če ni navedeno drugače, podatki veljajo za material v standardnem stanju pri 25 °C, 100 kPa). | |||
Sklici infopolja | |||
Levcin (okrajšano kot Leu ali L)[1] je α-aminokislina s kemijsko formulo HO2CCH(NH2)CH2CH(CH3)2. Levcin je esencialna aminokislina, kar pomeni, da ga človeško telo samo ne more proizvesti, zato ga mora prejemati s hrano. Kodoni, ki zapisujejo levcin, so UUA, UUG, CUU, CUC, CUA in CUG. Zaradi ogljikovodikove stranske verige ga uvrščamo med hidrofobne aminokisline. Levcin je glavna sestavina podenot feritina, astacina in drugih "pufrskih" beljakovin.
Izolevcin je esencialna aminokislina in ga torej živalski organizmi ne sintetizirajo in ga morajo pridobiti s hrano, predvsem v obliki beljakovin. V rastlinah in mikroorganizmih se sintetizira iz piruvične kisline. Začetni del presnovne poti je enak kot pri biosintezi valina. Intermediat α-ketovalerat se pretvori v α-izopropilmalat in potem v β-izopropilmalat, slednji pa se hidrogenira v α-ketoizokaproat, ki se v končni stopnji reduktivno aminira. Encimi, ki so vključeni v biosintezno pot levcina, so:[2]
Pri poskusih na starejših podganah so ugotovili, da levcin kot prehranski dodatek upočasni propad mišičnine, ker poveča sintezo mišičnih beljakovin.[3] Levcin se porablja v jetrih, maščevju in mišičnini. V maščevju in mišičnini se udeležuje tvorbe sterolov in v obeh omenjenih tkivih skupaj se porabi 7-krat več levcina kot v jetrih.[4]
Toksični učinki levcina, kot se kažejo pri bolezni javorjevega sirupa, so delirij in nevrološke motnje, ki so lahko življenjsko ogrožajoče.
Hrana | g/100 g |
---|---|
Koncentrat sojinih beljakovin | 4,917 |
Zemeljski oreščki | 1,672 |
Pšenični kalčki | 1,571 |
Mandeljni | 1,488 |
Oves | 1,284 |
Fižol pinto, kuhan | 0,765 |
Leča, kuhana | 0,654 |
Čičerika, kuhana | 0,631 |
Koruza, rumena | 0,348 |
Riž, rjav, srednjezrnat, kuhan | 0,191 |
20 splošnih aminokislin | |
---|---|
Aminokisline z razvejano verigo | |
Aminokisline z nerazvejano verigo | |
Druge razvrstitve |
|