Ludlow [ladlou] (někdy psáno také jako ludlov) je v geologii oddělení uvnitř silurského útvaru. Stejnojmenná epocha, ve které ludlowské oddělení vznikalo, trvala 4,4 miliony let. Začala před asi 427,4 miliony roky a končila přibližně před 423 miliony let. Ludlowu předcházela wenlocká epocha a za ním následovalo přídolí.
perioda / útvar | epocha / oddělení | počátek[1] v Ma B2k[pozn. 1] |
odchylka počátku v ±Ma[1] |
délka trvání v Ma |
---|---|---|---|---|
devon | ||||
silur | přídolí | 423 | 2,3 | 3,8 |
ludlow | 427,4 | 0,5 | 4,4 | |
wenlock | 433,4 | 0,8 | 6 | |
llandovery | 443,8 | 1,5 | 10,4 | |
ordovik |
Název pochází od města Ludlow v západní Anglii poblíže Birminghamu ve hrabství Shropshire.[2] Do literatury jej uvedl roku 1833 skotský geolog a paleontolog Roderick Murchison.[zdroj?]
Ludlow začíná po wenlocku nezřetelnou hranicí danou výskytem graptolitů Neodiversograptus nilssoni nebo acritarchů druhu Leptobrachion longhopense. Světový stratotyp této hranice byl určen Mezinárodní komisí pro stratigrafii při IUGS a nachází se v opuštěném lomu „Pitch Coppice“ přibližně 4,5 km jihozápadně od Ludlowa na jižní straně silnice z Ludlowa do Wigmore.
Hranice s přídolím je jednoznačně určena prvním výskytem graptolitů druhu Monograptus parultimus. Mezinárodní stratotyp hranice ludlow – přídolí je v lomu Na požárech v Praze-Řeporyjích
Oddělení Ludlow se dále dělí na dva stupně:
věk / stupeň | počátek[3] v Ma B2k[pozn. 1] |
odchylka počátku v ±Ma[3] |
délka trvání v Ma |
vůdčí zkamenělina |
---|---|---|---|---|
ludford | 425,6 | 0,9 | 2,6 | Sactograptus leintwardinensis |
gorst | 427,4 | 0,5 | 1,8 | Neodiversograptus nilssoni |
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ludlow (Geologie) na německé Wikipedii.