Humprecht Černín z Chudenic | |
---|---|
![]() | |
1. hlava starší – chudenické větve Czerninů z Chudenic | |
Předchůdce | Diviš Czernin z Chudenic jako společný předek chudenické a nedrahovické větve |
Nástupce | Jindřich Czernin z Chudenic |
Nejvyšší zemský podkomoří Českého království | |
Ve funkci: 1593 – 1601 | |
Panovník | Rudolf II. |
Podkomoří králové v Čechách | |
Ve funkci: 1576 – 1594 | |
Panovník | Rudolf II. |
Předchůdce | Michal Španovský z Lisova |
Nástupce | Hertvík Zejdlic ze Šenfeldu |
Hejtman Pražského hradu | |
Ve funkci: 1576 – 1599 | |
Panovník | Rudolf II. |
Předchůdce | Mikuláš Miřkovský z Tropčic |
Nástupce | Šťastný Mošovský z Moravčína |
Císařský rada | |
Panovník | Rudolf II. |
Hejtman Plzeňského kraje | |
Ve funkci: 1572 – 1573 | |
Panovník | Maxmilián II. |
Předchůdce | Kryštof z Roupova a Častolár Hradištský z Hořovic |
Nástupce | Mořic Šlik z Holíče a Kryštof Markvart z Hrádku |
Volební obvod | spolu s ním Jan Hostouňský z Rabštejna |
Narození | 1525 |
Úmrtí | 1601 |
Místo pohřbení | Kostel sv. Jana Křtitele v Chudenicích |
Choť | Ludmila Kotzová z Dobrše († 1583) |
Rodiče | Diviš Czernin z Chudenic |
Děti | Jindřich, Adam |
Příbuzní | bratr: Jan Czernin z Chudenic († 1580) švagrová: Marianna z Říčan vnuk: Humprecht Czernin († asi 1637) vnuk: Jan Maximilian Czernin († 1657/1664) vnučka: Anna Eliška, provdaná z Gutštejna a podruhé Kotzová z Dobrše synovec: Diviš Czernin (1565–1621) synovec: Humprecht III. Czernin (1570–1632) synovec: Heřman Václav Czernin (1576–1651) |
Sídlo | Chudenice |
Zaměstnání | politik |
Profese | šlechtic |
Náboženství | římskokatolické |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Humprecht Czernin z Chudenic, též Humprecht Černín z Chudenic, zvaný Pobožný (1525–1601) byl český šlechtic z chudenické větve rodu Czerninů (Černínů) z Chudenic. Byl císařským radou, rytířem Řádu zlatého rouna,[1] hejtmanem Pražského hradu a podkomořím.
Narodil se jako nejstarší syn zchudlého rytíře Diviše Czernina z Chudenic († po 1548). Jeho bratr Jan (nejstarší; asi 1549/1554–1558), který zastával úřad hejtmana Vltavského kraje a výběrčího královských daní, byl zakladatelem nedrahovické větve rodu. Ze všech sourozenců měli potomky právě jen Humprecht a Jan.
Veřejnou činnost zahájil nejprve ve funkci hejtmana Plzeňského kraje (1572–1573).[2][3] Kariéru udělal za vlády Rudolfa II. V letech 1576–1599 zastával úřad hejtmana Pražského hradu,[3] v letech 1576–1594 byl podkomořím králové,[4] to znamená, že se staral o příjmy z věnných měst. V letech 1593–1601 byl dokonce královským podkomořím.[3] Mimoto byl od roku 1574 přísedícím komorního a dvorského soudu, v letech 1580–1599 se uvádí jako rada královské komory a v letech 1582–1600 byl členem zemského soudu za rytířský stav.[5]
Na Chudenickém zámku se nachází Andělský pokoj, kde podle rodové legendy anděl Humprechtovi zvěstoval smrt a vyzval ho k účasti na mši v kapli sv. Wolfganga, která se nachází na vrchu nad Chudenicemi.[6] V kostele sv. Jana Křtitele v Chudenicích se dochoval jeho náhrobní kámen z pískovce. Pochází z roku 1601 a Humprecht je na něm vyobrazen v rytířské zbroji, nechybí ani latinský nápis s datem jeho úmrtí. Je umístěn ve stěně presbytáře, avšak původně kryl vstup do rodové hrobky. Zachoval se, protože byl poději zakryt novou podlahou.[7]
Po otci zdědil tvrz Chudenice s dvorem a ves. Tvrz nechal přestavět na renesanční zámek obdélného půdorysu. Za své zásluhy si 2. ledna 1592 vysloužil u císaře Rudolfa II. povýšení Chudenic na městečko s právem na znak, pečeť a tržní právo.[8] Konkrétně se směl pořádat roční trh na koně a dva trhy roční.[8] Humprecht byl také majitelem pusté vsi Bělýšov (Bělejšov) a Ohražensko. Dále vlastnil Kramolín, Slatinu a Trnčí. Od Jindřicha Mladoty z Jilmanic koupil městečka Poleň a Poleňku. V roce 1581 koupil od Kanických ves Bezpravovice, poté statek Únějovice. V roce 1590 koupil ves Kámen, která předtím patřila ke Švihovu. V roce 1593 se stal majitelem vsi Řakom s dvorem, lesem Doubravou a pustou vsí Pravětice.[1] Městečko Švihov s vodním hradem získal od věřitelů zadluženého Heralta Říčanského z Říčan roku 1598.[9]
Oženil se Ludmilou (Lidmilou) Kotzovou z Dobrše († 1583). Narodily se jim následující děti:[10]